<div align="center">
<p>I. OSNOVNE ODREDBE</p>
<p><strong>Èlan 1.</strong></p>
<p align="justify">Ovim Zakonom ureðuje se radno-pravni status namje&scaron;tenika u organima državne uprave Federacije Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: Federacija), kantona, grada i opæina (u daljnjem tekstu: organ državne službe), poslovi koje obavljaju namje&scaron;tenici, plaæe, naknade i druga prava, dužnosti i odgovornosti iz radnog odnosa i druga pitanja koja se odnose na radno-pravni status namje&scaron;tenika u organima državne službe u Federaciji.</p>
<p><strong>Èlan 2.</strong></p>
<p align="justify">Na radno-pravni status namje&scaron;tenika u organima državne službe primjenjuje se Zakon o radu (&laquo;Službene novine Federacije BiH&raquo;, br. 43/99, 32/00 i 29/03) i drugi opæi propisi o radu i kolektivni ugovori, osim u pitanjima koja su regulirana ovim Zakonom.</p>
<p><strong>Èlan 3.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenici su osobe koje u organima državne službe obavljaju poslove utvrðene u popisu iz èlana 6. ovog Zakona.</p>
<p><strong>Èlan 4.</strong></p>
<p align="justify">U organima državne službe Federacije, kantona, grada i opæine Bo&scaron;njaci, Hrvati i Srbi kao konstitutivni narodi zajedno sa ostalima i graðani Bosne i Hercegovine bit æe srazmjerno zastupljeni.Kao ustavno naèelo proporcionalna zastupljenost bazirat æe se na popisu stanovni&scaron;tva iz 1991.godine dok se Aneks 7. u potpunosti ne provede, izuzev u organima državne službe opæina èiji su pojedini dijelovi, prema Dejtonskom sporazumu i prema odlukama Visokog predstavnika, pripali drugom entitetu ili drugoj opæini.<br />
Vlada Federacije,vlada kantona i opæinski naèelnik, odnosno gradonaèelnik nadziru zastupljenost namje&scaron;tenika u organima državne službe iz stava 1. ovog èlana.</p>
<p><strong>Èlan 5.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenici organa državne službe imaju pravo po slobodnom izboru organizirati sindikat, te se u njega uèlaniti u skladu sa statutom ili pravilima tog sindikata, kao i pravo na &scaron;trajk u skladu sa zakonom.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>II. POSLOVI NAMJE&Scaron;TENIKA</p>
<p><strong>Èlan 6.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenici obavljaju poslove iz nadležnosti organa državne službe koji su funkcionalno povezani sa poslovima osnovne djelatnosti iz nadležnosti tih organa utvrðenih propisom Vlade Federacije Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: Vlada Federacije) donesen na osnovu èlana 6. stav 2. Zakona o državnoj službi u Federaciji Bosne i Hercegovine (&laquo;Službene novine Federacije BiH&raquo;, br. 29/03, 23/04, 39/04 i 54/04) (u daljnjem tekstu: Zakon o državnoj službi) i koji neposredno doprinose da se poslovi osnovne djelatnosti mogu u cjelini, pravilno i efikasno obavljati (u daljnjem tekstu: dopunski poslovi osnovne djelatnosti i poslovi pomoæne djelatnosti).Dopunski poslovi osnovne djelatnosti odnose se na odreðene struèno-operativne, informaciono-dokumentacione, raèunovodstveno-materijalne i administrativno-tehnièke poslove, a poslovi pomoæne djelatnosti odnose se na operativno-tehnièke i pomoæne poslove. <br />
Sadržaj poslova iz stava 2. ovog èlana, njihova vrsta, složenost i uvjeti za obavljanje tih poslova utvrðuju se podzakonskim propisom koji donosi Vlada Federacije na prijedlog federalnog ministra pravde.Vlade kantona mogu svojim propisom utvrditi dopunske poslove osnovne djelatnosti i poslove pomoæne djelatnosti iz nadležnosti kantonalnih, gradskih i opæinskih organa državne službe koji nisu obuhvaæeni propisom iz stava 3. ovog èlana.<br />
Propisom iz st. 3. i 4. ovog èlana utvrðuju se i kategorije radnih mjesta namje&scaron;tenika, &scaron;to se odreðuje prema vrsti i složenosti dopunskih poslova osnovne djelatnosti i poslova pomoæne djelatnosti.</p>
<p><strong>Èlan 7.</strong></p>
<p align="justify">Radna mjesta namje&scaron;tenika sa opisom poslova i uvjetima za njihovo obavljanje utvrðuju se pravilnikom o unutra&scaron;njoj organizaciji organa državne službe u skladu sa ovim Zakonom i propisom koji se donosi na osnovu stava 3., odnosno stava 4. èlana 6. ovog Zakona.</p>
<p>III. DUŽNOSTI I PRAVA NAMJE&Scaron;TENIKA</p>
<p><strong>Èlan 8.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik je dužan obavljati sve poslove predviðene opisom poslova radnog mjesta na koje je rasporeðen i dužan je te poslove obavljati savjesno, struèno i nepristrasno u skladu sa zakonom i drugim propisima.</p>
<p><strong>Èlan 9.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik je dužan izvr&scaron;avati naredbe rukovodioca organa državne službe i rukovodioca organizacione jedinice (u daljnjem tekstu: &scaron;ef jedinice) koje se odnose na obavljanje službenih poslova utvrðenih u opisu radnog mjesta na koje je rasporeðen i postupati po tim naredbama ako nisu suprotne zakonu i drugim propisima.Ako namje&scaron;tenik primi naredbu za koju se pretpostavlja da je nezakonita ili njeno izvr&scaron;enje može izazvati materijalnu &scaron;tetu, ima pravo upozoriti izdavaoca naredbe na te èinjenice.<br />
Ako izdavalac naredbe i pored upozorenja ostane pri naredbi, u tom sluèaju dužan je naredbu izdati u pisanoj formi, ako veæ nije izdata u toj formi. Ako je tu naredbu izdao &scaron;ef jedinice namje&scaron;tenik æe o toj naredbi upoznati rukovodioca koji je nadreðen &scaron;efu jedinice, a onda postupiti po naredbi, osim ako naredba predstavlja krivièno djelo kada namje&scaron;tenik ima pravo odbiti izvr&scaron;enje takve naredbe i taj sluèaj prijaviti nadležnom tužila&scaron;tvu.Ako namje&scaron;tenik izvr&scaron;i pisanu naredbu èije bi izvr&scaron;enje predstavljalo krivièno djelo, u tom sluèaju namje&scaron;tenik odgovara zajedno sa izdavaocem te naredbe.<br />
Namje&scaron;tenik ne može biti pozvan na disciplinsku ili drugu odgovornost zbog primjedbi stavljenih na naredbu prema st. 2. i 3. ovog èlana.</p>
<p><strong>Èlan 10.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik je dužan posao svog radnog mjesta obavljati objektivno i profesionalno i ne smije tražiti, niti prihvaæati za sebe ili svoje srodnike bilo kakvu dobit, beneficiju, nagradu u novcu ili uslugama i slièno.Namje&scaron;tenik je dužan izbjegavati preduzimanje takvih aktivnosti ili radnji u obavljanju svog službenog posla kojima se otežava, ili onemoguæava ostvarivanje prava i dužnosti graðana, ili pravnih lica i u tom cilju ne smije ispoljavati svoja politièka opredjeljenja i ne smije zloupotrebljavati svoja vjerska uvjerenja.</p>
<p><strong>Èlan 11.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik je dužan èuvati službenu tajnu predviðenu zakonom ili drugim propisima i ta obaveza važi najduže jednu godinu po prestanku radnog odnosa, ako ga rukovodilac organa državne službe te obaveze ne oslobodi ranije.Rukovodilac organa državne službe može namje&scaron;tenika osloboditi obaveze èuvanja službene tajne u upravnom ili sudskom postupku ako se radi o podacima bez kojih nije moguæe utvrditi èinjenièno stanje i donijeti zakonitu odluku u tom postupku.<br />
Oslobaðanje od obaveze èuvanja službene tajne u smislu st. 1. i 2. ovog èlana vr&scaron;i se rje&scaron;enjem.</p>
<p><strong>Èlan 12.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik uživa za&scaron;titu od prijetnji, napada ili drugih oblika ugrožavanja njegovog fizièkog i moralnog integriteta u toku obavljanja službenih poslova radnog mjesta na koje je postavljen.Rukovodilac organa državne službe i &scaron;ef jedinice dužni su po prijavi namje&scaron;tenika, ili sindikata, ili nakon saznanja na drugi naèin o ugrožavanju namje&scaron;tenika, u smislu stava 1. ovog èlana, preduzeti odgovarajuæe mjere za za&scaron;titu tog namje&scaron;tenika.<br />
Sa mjerama iz stava 2. ovog èlana, koje su preduzete radi za&scaron;tite namje&scaron;tenika, obavezno se upoznaju namje&scaron;tenik i sindikat.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p><strong>Èlan 13.</strong></p>
<p align="justify">Rukovodilac organa državne službe i &scaron;ef jedinice dužni su se prema namje&scaron;teniku odnositi na naèin kojim se po&scaron;tuje njegovo ljudsko dostojanstvo i njegov fizièki i moralni integritet (zabrana vrijeðanja, omalovažavanja i maltretiranja na bilo koji naèin na koji se vrijeða ljudsko dostojanstvo i moralni integritet).</p>
<p><strong>Èlan 14.</strong></p>
<p align="justify">Etièki kodeks za državne službenike koji se donosi prema Zakonu o državnoj službi shodno se primjenjuje i na namje&scaron;tenike u organima državne službe.</p>
<p>IV. ODLUÈIVANJE O PRAVIMA I DUŽNOSTIMA NAMJE&Scaron;TENIKA</p>
<p><strong>Èlan 15.</strong></p>
<p align="justify">O pravima, dužnostima i odgovornostima namje&scaron;tenika iz radnog odnosa na osnovu ovog, drugih zakona i podzakonskih propisa odluèuje rukovodilac organa državne službe osim kada je ovim Zakonom ili drugim propisima utvrðeno da o nekom pitanju odluèuje drugi organ, s tim &scaron;to o pravima, dužnostima i odgovornostima namje&scaron;tenika u opæinskim i gradskim organima državne službe odluèuje opæinski naèelnik, odnosno gradonaèelnik (u daljnjem tesktu: rukovodilac organa državne službe).O pravima, dužnostima i odgovornostima iz stava 1. ovog èlana odluèuje se rje&scaron;enjem.<br />
Za dono&scaron;enje i dostavljanje rje&scaron;enja namje&scaron;teniku primjenjuju se odgovarajuæe odredbe Zakona o upravnom postupku.</p>
<p><strong>Èlan 16.</strong></p>
<p align="justify">Protiv rje&scaron;enja iz stava 2. èlan 15. ovog Zakona namje&scaron;tenik ima pravo da u roku od 15 dana od dana prijema rje&scaron;enja izjavi žalbu Odboru državne službe za žalbe iz èlana 65. Zakona o državnoj službi (u daljnjem tekstu: Odbor za žalbe), ako ovim Zakonom nije drugaèije odreðeno.Žalba odlaže izvr&scaron;enje rje&scaron;enja ako ovim Zakonom nije drugaèije predviðeno. <br />
Rje&scaron;enje Odbora za žalbe doneseno po žalbi iz stava 1. ovog èlana je konaèno.Protiv rje&scaron;enja iz stava 3. ovog èlana može se pokrenuti spor kod nadležnog suda u roku od 30 dana od dana prijema rje&scaron;enja donesenog po žalbi.</p>
<p><strong>Èlan 17.</strong></p>
<p align="justify">Medijator državne službe predviðen Zakonom o državnoj službi djeluje kao posrednik u svim pitanjima koja se odnose na radno-pravni status namje&scaron;tenika.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p align="center">V. RASPOREÐIVANJE NAMJE&Scaron;TENIKA NA RADNA MJESTA, POPUNA UPRAŽNJENIH RADNIH MJESTA, ZAPO&Scaron;LJAVANJE I OCJENA RADA</p>
<p>1. Rasporeðivanje i postavljanje namje&scaron;tenika na radno mjesto</p>
<p><strong>Èlan 18.</strong></p>
<p align="justify">Rukovodilac organa državne službe rje&scaron;enjem rasporeðuje i postavlja namje&scaron;tenika na odgovarajuæe radno mjesto za koje ispunjava sve uvjete utvrðene u pravilniku o unutra&scaron;njoj organizaciji organa državne službe.</p>
<p><strong>Èlan 19.</strong></p>
<p align="justify">Kada u organu državne službe postoji upražnjeno radno mjesto namje&scaron;tenika, rukovodilac tog organa prvo razmatra da li se može na to radno mjesto premjestiti namje&scaron;tenik koji se nalazi na sliènom radnom mjestu u okviru organa državne službe. Taj premje&scaron;taj može se izvr&scaron;iti po potrebi službe ili na zahtjev namje&scaron;tenika.Prilikom odluèivanja o premje&scaron;tanju namje&scaron;tenika na upražnjeno radno mjesto u obzir se uzimaju ocjene rada koje je namje&scaron;tenik dobijao na radnom mjestu na kojem se nalazi, kao i njegovo ukupno angažiranje i rezultati rada koje je postigao na svom radnom mjestu.<br />
Premje&scaron;taj se vr&scaron;i dono&scaron;enjem rje&scaron;enja kojim se vr&scaron;i rasporeðivanje na radno mjesto iz stava 1. ovog èlana.</p>
<p>2. Odluèivanje o prijemu namje&scaron;tenika u radni odnos</p>
<p><strong>Èlan 20.</strong></p>
<p align="justify">O potrebi prijema namje&scaron;tenika u radni odnos odluèuje rukovodilac organa državne službe u okviru potreba i slobodnih radnih mjesta namje&scaron;tenika utvrðenih pravilnikom o unutra&scaron;njoj organizaciji organa državne službe.Prilikom odluèivanja o prijemu novih namje&scaron;tenika u radni odnos rukovodilac organa državne službe dužan je voditi raèuna da prijemom osigura proporcionalnu zastupljenost konstitutivnih naroda: Bo&scaron;njaka, Hrvata i Srba i ostalih u organu državne službe koja se bazira na popisu stanovni&scaron;tva iz 1991. godine, dok se Aneks 7. u potpunosti ne provede.</p>
<p>3. Popuna upražnjenog radnog mjesta putem internog ogla&scaron;avanja</p>
<p><strong>Èlan 21.</strong></p>
<p align="justify">Popuna upražnjenog radnog mjesta u organu državne službe prvo se vr&scaron;i putem preuzimanja namje&scaron;tenika iz drugog organa državne službe o èemu se objavljuje interni oglas.Interni oglas objavljuje rukovodilac organa državne službe. Oglas se objavljuje na oglasnim tablama svih organa državne službe ili na drugi pogodan naèin koji osigurava da se zainteresirani kandidati upoznaju sa oglasom. Pravo prijavljivanja na ovaj oglas imaju namje&scaron;tenici iz organa državne službe svih nivoa vlasti u Federaciji. <br />
Oglas ostaje otvoren najmanje 10 dana od dana objavljivanja.Interni oglas sadrži:<br />
1) naziv radnog mjesta i opis poslova upražnjenog radnog mjesta,2) posebne uvjete utvrðene za obavljanje poslova tog radnog mjesta,<br />
3) spisak dokumenata koje treba podnijeti uz prijavu na oglas,4) rok trajanja oglasa,<br />
5) adresu za podno&scaron;enje prijava na oglas.</p>
<p><strong>Èlan 22.</strong></p>
<p align="justify">Rukovodilac organa državne službe obrazuje komisiju za provoðenje internog oglasa. Komisija se sastoji od tri èlana od kojih je jedan predstavnik sindikata kojeg odredi sindikat, ako su namje&scaron;tenici tog organa organizirani u sindikat, a ako nisu organizirani u sindikat u tom sluèaju èlan komisije je medijator državne službe. Komisija se obrazuje za svaki interni oglas. Komisija iz stava 1. ovog èlana razmatra sve prijave podnesene na interni oglas i utvrðuje listu kandidata koji ispunjavaju sve uvjete oglasa i listu kandidata koji ne ispunjavaju sve uvjete internog oglasa o èemu se sastavlja zapisnik. Lista se utvrðuje prema svim èinjenicama koje su tražene internim oglasom.<br />
Rukovodilac organa državne službe odluèuje o prijemu namje&scaron;tenika u radni odnos sa liste kandidata koji ispunjavaju sve uvjete internog oglasa o èemu se donosi pisano rje&scaron;enje, a za kandidate koji nisu primljeni u radni odnos izdaje se pisano obavje&scaron;tenje, koje sadrži razlog za&scaron;to nije primljen u radni odnos i podatke o kandidatima koji su primljeni u radni odnos. Protiv rje&scaron;enja, odnosno obavje&scaron;tenja iz stava 3. ovog èlana može se izjaviti žalba u skladu sa èlanom 26. ovog Zakona.<br />
Primljeni namje&scaron;tenik stupa na posao kada rje&scaron;enje o prijemu u radni odnos postane konaèno.</p>
<p>4. Popuna upražnjenog radnog mjesta putem javnog ogla&scaron;avanja</p>
<p><strong>Èlan 23.</strong></p>
<p align="justify">Ako se upražnjeno radno mjesto namje&scaron;tenika ne može popuniti putem internog oglasa onda se popuna tog radnog mjesta vr&scaron;i putem javnog ogla&scaron;avanja.Javni oglas objavljuje se u najmanje tri razlièita dnevna lista koja se distribuiraju na cijelom podruèju Federacije. <br />
Javni oglas sadrži opæe uvjete iz èlana 24. ovog Zakona i posebne uvjete utvrðene pravilnikom o unutra&scaron;njoj organizaciji organa državne službe za radno mjesto koje se popunjava.Rok za javni oglas ne može biti kraæi od 15 dana raèunajuæi od dana objavljivanja oglasa prema stavu 2. ovog èlana.<br />
Provoðenje javnog oglasa vr&scaron;i se na naèin propisan u èlanu 22. ovog Zakona.</p>
<p><strong>Èlan 24.</strong></p>
<p align="justify">U radni odnos u organ državne službe na radno mjesto namje&scaron;tenika može biti primljena osoba koja ispunjava sljedeæe opæe uvjete:1) da je državljanin Bosne i Hercegovine; <br />
2) da je punoljetna;3) da ima opæu zdravstvenu sposobnost za obavljanje poslova radnog mjesta;<br />
4) da ima vrstu i stepen &scaron;kolske spreme potrebnu za obavljanje poslova radnog mjesta prema pravilniku o unutra&scaron;njoj organizaciji organa državne službe;5) da u posljednje dvije godine od dana objavljivanja javnog oglasa nije otpu&scaron;tena iz organa državne službe kao rezultat disciplinske kazne na bilo kojem nivou vlasti u Federaciji, odnosno u Bosni i Hercegovini;<br />
6) da nije obuhvaæena odredbom èlana IX 1. Ustava Bosne i Hercegovine.Za rad na pomoæno-tehnièkim i pomoænim poslovima u organu državne službe, radni odnos može zasnovati i osoba sa navr&scaron;enih 15 godina života.</p>
<p><strong>Èlan 25.</strong></p>
<p align="justify">Rukovodilac organa državne službe odluèuje o prijemu namje&scaron;tenika u radni odnos sa liste kandidata koji ispunjavaju sve uvjete javnog oglasa.Prijem u radni odnos vr&scaron;i se rje&scaron;enjem koje sadrži:<br />
1) ime i prezime namje&scaron;tenika koji se prima u radni odnos;2) naziv radnog mjesta i organizacione jedinice u kojoj se radno mjesto nalazi;<br />
3) platni razred;4) vrijeme trajanja radnog odnosa (neodreðeno ili odreðeno vrijeme);<br />
5) trajanje probnog rada i6) datum stupanja na posao. <br />
Namje&scaron;tenik stupa na posao nakon &scaron;to rje&scaron;enje o prijemu u radni odnos postane konaèno.Kandidati koji nisu primljeni u radni odnos, a ispunjavaju sve uvjete javnog oglasa predstavljaju rezervnu listu uspje&scaron;nih kandidata i ta lista se èuva do isteka probnog rada za primljenog kandidata i koristi se pod uvjetima utvrðenim u stavu 1. èlana 29. ovog Zakona.</p>
<p><strong>Èlan 26.</strong></p>
<p align="justify">Kandidat koji nije primljen u radni odnos ima pravo da po prijemu obavje&scaron;tenja o izboru primljenih kandidata, na obavje&scaron;tenje, odnosno rje&scaron;enje o prijemu u radni odnos izjavi žalbu Odboru za žalbe u roku od osam dana od dana prijema rje&scaron;enja, odnosno obavje&scaron;tenja.Žalba iz stava 1. ovog èlana zadržava izvr&scaron;enje rje&scaron;enja o prijemu u radni odnos.<br />
Rje&scaron;enje Odbora za žalbe doneseno po žalbi je konaèno.</p>
<p><strong>Èlan 27.</strong></p>
<p align="justify">Odredbe Zakona o državnoj službi koje se odnose na eksterni premje&scaron;taj državnih službenika u organ državne službe primjenjuju se i na namje&scaron;tenike u organima državne službe.</p>
<p>5. Probni rad</p>
<p><strong>Èlan 28.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenici koji se primaju u radni odnos putem javnog oglasa podliježu obavezi probnog rada koji traje tri mjeseca.Neposredni &scaron;ef jednice prati rad namje&scaron;tenika u toku trajanja probnog rada i daje ocjenu o njegovim struènim sposobnostima koje je pokazao na probnom radu. Ocjena se daje pisano i mora biti obrazložena.<br />
Ocjena rada može biti zadovoljavajuæa ili nezadovoljavajuæa.Ako je ocjena zadovoljavajuæa rukovodilac organa državne službe donosi rje&scaron;enje kojim potvrðuje postavljanje namje&scaron;tenika na radno mjesto, a ako je ocjena nezadovoljavajuæa u tom sluèaju donosi se rje&scaron;enje o prestanku radnog odnosa tom namje&scaron;teniku. To rje&scaron;enje donosi se uz prethodno pribavljeno mi&scaron;ljenje sindikata, ako su namje&scaron;tenici tog organa državne službe organizirani u sindikat, a ako namje&scaron;tenik nije èlan sindikata pribavlja se mi&scaron;ljenje medijatora državne službe. <br />
Izuzetno, namje&scaron;teniku èiji je probni rad ocijenjen nezadovoljavajuæom ocjenom, može se na njegov zahtjev i uz pribavljeno mi&scaron;ljenje sindikata, odnosno medijatora državne službe produžiti probni rad za jo&scaron; tri mjeseca sa utvrðenim zahtjevima koje namje&scaron;tenik treba da ispuni u toku produženog probnog rada o èemu rukovodilac organa državne službe donosi rje&scaron;enje.Nakon isteka produženog probnog rada iz stava 5. ovog èlana postupa se na naèin predviðen u odredbama st. 3. i 4. ovog èlana.</p>
<p><strong>Èlan 29.</strong></p>
<p align="justify">U sluèaju kada se donese rje&scaron;enje o prestanku radnog odnosa namje&scaron;teniku iz razloga predviðenih u stavu 4. èlan 28. ovog Zakona, rukovodilac organa državne službe prima u radni odnos sljedeæeg kandidata sa rezervne liste iz stava 4. èlan 25. ovog Zakona i tog kandidata postavlja na to radno mjesto.Primljeni namje&scaron;tenik iz stava 1. ovog èlana podliježe probnom radu u skladu sa odredbama èlana 28. ovog Zakona.</p>
<p>6. Radni odnos na odreðeno vrijeme</p>
<p><strong>Èlan 30.</strong></p>
<p align="justify">Za obavljanje izvanrednih, ili privremenih, ili povremenih poslova, ili poslova èiji se obim privremeno i nepredviðeno poveæao, a koji nisu trajnijeg karaktera, zasniva se radni odnos na odreðeno vrijeme dok traju potrebe za obavljanje tih poslova a najduže dvije godine. Poslovi iz stava 1. ovog èlana postoje onda kada njihovo obavljanje po svojoj prirodi traje odreðeno vrijeme i kada zbog toga ne postoje uvjeti da se za obavljanje tih poslova u pravilniku o unutra&scaron;njoj organizaciji organa državne službe otvori radno mjesto za radni odnos na neodreðeno vrijeme.<br />
Radni odnos na odreðeno vrijeme, u smislu stava 1. ovog èlana, zasniva se uz prethodno pribavljeno mi&scaron;ljenje sindikata o ispunjavanju uvjeta iz stava 2. ovog èlana. Ako u organu državne službe postoji upražnjeno radno mjesto namje&scaron;tenika na kojem se prema opisu poslova tog radnog mjesta obavljaju poslovi iz stava 1. ovog èlana, u tom sluèaju za obavljanje tih poslova ne može se zasnovati radni odnos na odreðeno vrijeme.<br />
Ako je radni odnos na odreðeno vrijeme zasnovan suprotno odredbama st. od 1. do 4. ovog èlana takav radni odnos smatrat æe se radnim odnosom na neodreðeno vrijeme. Radni odnos na odreðeno vrijeme može se zasnovati i u sluèaju zamjene odsutnog namje&scaron;tenika, koji traje do povratka odsutnog namje&scaron;tenika na posao. <br />
Postupak prijema namje&scaron;tenika u radni odnos na odreðeno vrijeme provodi se prema odredbama èl. od 23. do 26. ovog Zakona.</p>
<p>7. Struèni ispit</p>
<p><strong>Èlan 31.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenici koji se nalaze na radnim mjestima na kojima se obavljaju dopunski poslovi osnovne djelatnosti, u skladu sa propisom iz èlana 6. ovog Zakona, podliježu obavezi polaganja struènog ispita. Namje&scaron;tenici vi&scaron;e &scaron;kolske spreme iz organa državne službe na svim nivoima vlasti u Federaciji i namje&scaron;tenici srednje &scaron;kolske spreme iz federalnih i kantonalnih organa državne službe struèni ispit polažu pred komisijom koju imenuje federalni ministar pravde, a namje&scaron;tenici srednje &scaron;kolske spreme iz opæinskih i gradskih organa državne službe struèni ispit polažu pred komisijom koju imenuje rukovodilac kantonalnog organa uprave nadležnog za poslove uprave.<br />
Struèni ispiti položeni pred komisijama iz stava 2. ovog èlana važe u svim organima državne službe na svim nivoima vlasti u Federaciji.Struèni ispit sastoji se iz provjere znanja iz oblasti koje su potrebne za obavljanje poslova iz nadležnosti organa državne službe koji se odnose na poslove namje&scaron;tenika.</p>
<p><strong>Èlan 32.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenici koji su se zatekli u radnom odnosu u organu državne službe na dan stupanja na snagu ovog Zakona, a nemaju položen struèni ispit dužni su taj ispit položiti u roku od &scaron;est mjeseci od dana dono&scaron;enja propisa iz stava 6. ovog èlana, a ako se radi o pripravniku on struèni ispit polaže u roku utvrðenom u èlanu 37. stav 3. ovog Zakona. Namje&scaron;tenici srednje &scaron;kolske spreme koji za vrijeme prijema u radni odnos u organ državne službe imaju navr&scaron;en radni staž u trajanju od &scaron;est, odnosno devet mjeseci od dana sticanja vi&scaron;e &scaron;kolske spreme, a nisu položili struèni ispit mogu se primiti u radni odnos, ali su dužni taj ispit položiti najkasnije u roku od &scaron;est mjeseci od dana prijema u radni odnos u organ državne službe.<br />
Namje&scaron;teniku koji ne položi struèni ispit u roku iz st. 1. i 2. ovog èlana prestaje radni odnos u organu državne službe o èemu se donosi rje&scaron;enje. Izuzetno, ako namje&scaron;tenik iz st. 1. i 2. ovog èlana iz opravdanih razloga nije mogao izaæi na polaganje struènog ispita u predviðenom roku može se na njegov zahtjev i uz pribavljeno mi&scaron;ljenje medijatora državne službe produžiti rok za polaganje ispita do tri mjeseca o èemu rukovodilac organa državne službe donosi posebno rje&scaron;enje. <br />
Sredstva za polaganje struènog ispita namje&scaron;tenika iz st. 1. i 2. ovog èlana osigurava organ državne službe iz kojeg namje&scaron;tenik polaže struèni ispit, a sredstva za polaganje popravnog ispita snosi namje&scaron;tenik. Sadržaj i naèin polaganja struènog ispita namje&scaron;tenika iz èlana 31. st. 1. i 2. ovog Zakona ureðuje se propisom federalnog ministra pravde.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>8. Struèno osposobljavanje</p>
<p><strong>Èlan 33.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik je obavezan da se u toku rada neprestano struèno osposobljava za uspje&scaron;no i pravilno obavljanje poslova svog radnog mjesta, a &scaron;to se ostvaruje putem osobnog rada na svom struènom osposobljavanju, kao i putem uèestvovanja na savjetovanjima, seminarima i drugim sliènim oblicima struènog osposobljavanja koje organizira organ državne službe ili druge institucije. Sredstva za struèno osposobljavanje iz stava 1. ovog èlana planiraju se i osiguravaju u okviru sredstava za rad organa državne službe.</p>
<p>9. Ocjena rada</p>
<p><strong>Èlan 34.</strong></p>
<p align="justify">Rad namje&scaron;tenika podliježe radnom ocjenjivanju svake godine i obavezno se vr&scaron;i u januaru za prethodnu kalendarsku godinu, s tim da se ne ocjenjuju namje&scaron;tenici koji su u kalendarskoj godini radili manje od &scaron;est mjeseci.Ocjena rada zasniva se na rezultatima rada koje namje&scaron;tenik postigne u realizaciji poslova predviðenih opisom radnog mjesta na kojem se nalazi i ciljevima koje je za dati vremenski period utvrdio rukovodilac organa državne službe.<br />
Ocjena rada može biti nezadovoljava, zadovoljava, uspje&scaron;an i naroèito uspje&scaron;an.Ocjena nezadovoljava mora biti posebno obrazložena.</p>
<p><strong>Èlan 35.</strong></p>
<p align="justify">Ocjenu rada utvrðuje rje&scaron;enjem rukovodilac organa državne službe na prijedlog neposredno nadreðenog &scaron;efa jedinice, a ako jedinica ne postoji ocjenu rada rukovodilac daje samostalno. Ocjena rada utvrðuje se prema rezultatima rada koje je namje&scaron;tenik postigao u toku godine na blagovremenom, pravilnom, zakonitom i struènom obavljanju svih poslova svog radnog mjesta. Primjerak rje&scaron;enja o ocjeni rada ulaže se u personalni dosje namje&scaron;tenika, a drugi primjerak dostavlja namje&scaron;teniku.</p>
<p><strong>Èlan 36.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;teniku èiji je rad u posljednje dvije uzastopne godine ocijenjen ocjenom nezadovoljava prestaje radni odnos u organu državne službe o èemu se donosi rje&scaron;enje. To rje&scaron;enje donosi se uz prethodno pribavljeno mi&scaron;ljenje sindikata, odnosno medijatora državne službe.</p>
<p>10. Pripravnici</p>
<p><strong>Èlan 37.</strong></p>
<p align="justify">Osoba koja se prvi put zapo&scaron;ljava nakon zavr&scaron;ene &scaron;kole prima se u radni odnos u organ državne službe u svojstvu pripravnika radi struènog osposobljavanja za samostalan rad u struci. Prijem pripravnika u radni odnos vr&scaron;i se putem javnog oglasa koji se provodi na naèin propisan u odredbama èl. od 23. do 26. ovog Zakona. <br />
Pripravnik se prima u radni odnos na period trajanja pripravnièkog staža koji za pripravnike srednje &scaron;kolske spreme iznosi &scaron;est mjeseci, a za pripravnike vi&scaron;e &scaron;kolske spreme devet mjeseci i jo&scaron; tri mjeseca po isteku staža u kojem pripravnik polaže struèni ispit. Taj ispit polaže se pred odgovarajuæom komisijom iz èlana 31. stav 2. ovog Zakona, a prema propisu koji se donosi na osnovu èlana 32. stav 6. ovog Zakona.</p>
<p><strong>Èlan 38.</strong></p>
<p align="justify">Pripravnik koji uspje&scaron;no položi struèni ispit postavlja se bez javnog oglasa na radno mjesto namje&scaron;tenika svoje struke, ako u organu državne službe ima upražnjeno odgovarajuæe radno mjesto namje&scaron;tenika i ako postoji potreba za popunom tog radnog mjesta, a ako ne postoji takvo radno mjesto pripravniku prestaje radni odnos u organu državne službe o èemu rukovodilac organa državne službe donosi posebno rje&scaron;enje.</p>
<p>11. Prekobrojnost</p>
<p><strong>Èlan 39.</strong></p>
<p align="justify">Prekobrojnost namje&scaron;tenika može nastati kao posljedica reorganizacije, ili smanjenja poslova organa državne službe, ili njihovog ukidanja, a koji se nakon tih promjena ne mogu rasporediti na odgovarajuæe radno mjesto namje&scaron;tenika u organu državne službe koji je preuzeo poslove organa koji je zbog tih promjena prestao sa radom.Rukovodilac organa državne službe progla&scaron;ava namje&scaron;tenika prekobrojnim u skladu sa ovim Zakonom i kolektivnim ugovorom, uz prethodno pribavljeno mi&scaron;ljenje sindikata, a ako namje&scaron;tenici nisu organizirani u sindikat u tom sluèaju mi&scaron;ljenje se pribavlja od medijatora državne službe.<br />
Radno-pravni status namje&scaron;tenika koji je progla&scaron;en prekobrojnim rje&scaron;ava se na sljedeæi naèin i to:1) rasporedom na slièno radno mjesto u okviru istog organa državne službe ako postoji takvo upražnjeno radno mjesto;<br />
2) premje&scaron;tanjem u drugi organ državne službe istog ili razlièitog nivoa vlasti na isto ili slièno radno mjesto, ako postoji takvo upražnjeno radno mjesto;3) ukoliko premje&scaron;tanje nije moguæe namje&scaron;teniku se nudi prijevremeno penzionisanje u skladu sa zakonom, ako takva moguænost postoji;<br />
4) ukoliko prijevremeno penzionisanje nije moguæe, rukovodilac organa državne službe donosi rje&scaron;enje o prestanku radnog odnosa prekobrojnom namje&scaron;teniku.Namje&scaron;tenik za koga je doneseno rje&scaron;enje o prestanku radnog odnosa, u smislu taèke 4. stav 3. ovog èlana, ima pravo na otpremninu u skladu sa èlanom 47. ovog Zakona i na naknadu za sluèaj nezaposlenosti, u skladu sa zakonom kojim je regulisano pitanje nezaposlenosti.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>VI. PLAÆE I NAKNADE</p>
<p>1. Plaæe namje&scaron;tenika</p>
<p><strong>Èlan 40.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik ima pravo na plaæu utvrðenu za radno mjesto na koje je postavljen.Osnovna plaæa namje&scaron;tenika utvrðuje se tako &scaron;to se polazna osnovica za plaæu pomnoži sa koeficijentom platnog razreda u koji je rasporeðeno radno mjesto namje&scaron;tenika i poveæava po osnovu radnog staža namje&scaron;tenika u skladu sa kolektivnim ugovorom. <br />
Polazna osnovica za obraèun plaæa namje&scaron;tenika u svim organima državne službe svih nivoa vlasti u Federaciji je jedinstvena, a èini je polazna osnovica za obraèun plaæa državnih službenika koja se utvrðuje na naèin propisan Zakonom o državnoj službi.</p>
<p><strong>Èlan 41.</strong></p>
<p align="justify">Koeficijente za platne razrede namje&scaron;tenika utvrðuju sljedeæi organi i to:1) za namje&scaron;tenike iz federalnih organa državne službe utvrðuje Vlada Federacije na usagla&scaron;en prijedlog federalnog ministra pravde i federalnog ministra finansija;<br />
2) za namje&scaron;tenike iz kantonalnih organa državne službe utvrðuje vlada kantona na usagla&scaron;en prijedlog rukovodioca kantonalnog organa državne službe nadležnog za poslove uprave i za poslove finansija;3) za namje&scaron;tenike iz opæinskih, odnosno gradskih organa državne službe utvrðuje opæinsko, odnosno gradsko vijeæe na prijedlog opæinskog naèelnika, odnosno gradonaèelnika.<br />
Koeficijenti iz stava 1. ovog èlana utvrðuju se za sva radna mjesta koja su utvrðena u propisu iz èlana 6. stav 3. ovog Zakona.</p>
<p>2. Poveæanje plaæe po osnovu rezultata rada</p>
<p><strong>Èlan 42.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik stièe pravo na poveæanje plaæe svake kalendarske godine pod sljedeæim uvjetima i to:1) kada u prethodnoj godini bude ocijenjen ocjenom &quot;naroèito uspje&scaron;an&quot; ima pravo na poveæanje plaæe u iznosu od 5% do 10% od visine osnovne plaæe radnog mjesta na koje je postavljen;<br />
2) kada u prethodnoj godini bude ocijenjen ocjenom &quot;uspje&scaron;an&quot; ima pravo na poveæanje plaæe do 5% od osnovne plaæe utvrðene za to radno mjesto.Poveæanje plaæe iz stava 1. ovog èlana važi samo za kalendarsku godinu u odnosu na godinu dobijanja ocjene.</p>
<p>3. Dodaci na plaæe</p>
<p><strong>Èlan 43.</strong></p>
<p align="justify">Za namje&scaron;tenike koji rade na radnim mjestima na kojima se obavljaju poslovi kod kojih postoje posebni uvjeti rada &scaron;tetni po zdravlje može se utvrditi pravo na poseban dodatak u visini do 20 % od osnovice iz èlana 40. stav 3. ovog Zakona.Poslovi i procenat dodatka na plaæu iz stava 1. ovog èlana, kao i pravo na poveæanje plaæe za rad noæu, prekovremeni rad i za rad u dane državnog praznika utvrðuju sindikat i Vlada Federacije kolektivnim ugovorom.</p>
<p>4. Plaæa namje&scaron;tenika za vrijeme godi&scaron;njeg odmora, plaæenog odsustva i bolovanja</p>
<p><strong>Èlan 44.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik ima pravo na punu plaæu za vrijeme kori&scaron;tenja godi&scaron;njeg odmora i plaæenog odsustva i za prva 42 dana odsustva sa posla zbog bolesti ili invalidnosti, kao i za vrijeme suspenzije, ako posebnim zakonom ili kolektivnim ugovorom za pojedine od tih sluèajeva nije drugaèije odreðeno.</p>
<p>5. Naknade</p>
<p><strong>Èlan 45.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik ima pravo na naknadu za:1) tro&scaron;kove prijevoza na posao i sa posla;<br />
2) ishranu za vrijeme rada;3) regres za godi&scaron;nji odmor;<br />
4) sluèaj teže bolesti namje&scaron;tenika, ili èlana njegove uže porodice, ili u sluèaju smrti èlana uže porodice i namje&scaron;tenika kada naknada pripada èlanovima njegove porodice;5) tro&scaron;kove za edukaciju;<br />
6) jubilarne nagrade;7) otpremninu pri odlasku u penziju.<br />
Uvjeti za ostvarivanje naknada iz stava 1. ovog èlana utvrðuju se propisom Vlade Federacije koji se za ove naknade donosi za državne službenike na osnovu Zakona o državnoj službi. Visinu naknada iz stava 1. ovog èlana ugovaraju kolektivnim ugovorom sindikat, Vlada Federacije i vlade kantona.</p>
<p>6. Pravo na otpremninu u sluèaju prekobrojnosti</p>
<p><strong>Èlan 46.</strong></p>
<p align="justify">Kada namje&scaron;teniku prestane radni odnos zbog prekobrojnosti iz èlana 39. ovog Zakona pripada mu pravo na otpremninu koja iznosi: 1) za radni staž manji od &scaron;est godina &ndash; &scaron;est njegovih plaæa ostvarenih na radnom mjestu u organu državne službe u kojem se nalazi na radu u momentu prestanka radnog odnosa,<br />
2) za radni staž duži od &scaron;est godina - otpremnina iz taèke 1. stav 1. ovog èlana poveæava se za jo&scaron; &scaron;est mjeseènih plaæa, s tim da se to poveæanje raèuna pojedinaèno za svaku narednu navr&scaron;enu kalendarsku godinu.Za namje&scaron;tenike koji imaju vi&scaron;e od 12 godina radnog staža otpremnina iznosi 12 njegovih plaæa koje je ostvario u organu državne službe u kojem se nalazi na radu.<br />
Otpremnina iz ovog èlana isplaæuje se odmah kada rje&scaron;enje o prestanku radnog odnosa zbog prekobrojnosti postane konaèno.</p>
<p>7. Pravilnik o plaæama i naknadama</p>
<p><strong>Èlan 47.</strong></p>
<p align="justify">Rukovodilac organa državne službe dužan je donijeti pravilnik o plaæama i naknadama.Pravilnik se donosi u skladu sa ovim Zakonom, podzakonskim propisima i kolektivnim ugovorom.</p>
<p>VII. RADNO VRIJEME, ODMORI I ODSUSTVA</p>
<p>1. Radno vrijeme</p>
<p><strong>Èlan 48.</strong></p>
<p align="justify">Radno vrijeme namje&scaron;tenika u organima državne službe iznosi 40 sati u sedmici rasporeðenih na najmanje pet radnih dana.Raspored radnog vremena namje&scaron;tenika je isti kao radno vrijeme državnih službenika u organima državne službe.</p>
<p>2. Godi&scaron;nji odmor</p>
<p><strong>Èlan 49.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik za svaku kalendarsku godinu ima pravo na godi&scaron;nji odmor u trajanju od najmanje 18 a najvi&scaron;e 30 radnih dana, s tim &scaron;to se dužina godi&scaron;njeg odmora svakog namje&scaron;tenika utvrðuje pravilnikom o radnim odnosima organa državne službe u skladu sa kolektivnim ugovorom.Dužinu i raspored kori&scaron;tenja godi&scaron;njeg odmora, u skladu sa odredbama stava 1. ovog èlana, utvrðuje rukovodilac organa državne službe, a koristi se na osnovu rje&scaron;enja koje donosi taj rukovodilac.<br />
U dužinu godi&scaron;njeg odmora ne uraèunavaju se dani sedmiènog odmora (subota i nedjelja) i dani državnih praznika i bolovanja, osim ako subota po rasporedu sedmiènog radnog vremena predstavlja radni dan.</p>
<p>3. Plaæeno i neplaæeno odsustvo</p>
<p><strong>Èlan 50.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik ima pravo na plaæeno odsustvo do sedam radnih dana u jednoj kalendarskoj godini koje se može koristiti pod uvjetima utvrðenim kolektivnim ugovorom.Namje&scaron;tenik ima pravo na neplaæeno odsustvo u trajanju i pod uvjetima utvrðenim kolektivnim ugovorom.<br />
&nbsp;</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>VIII. DISCIPLINSKA ODGOVORNOST NAMJE&Scaron;TENIKA</p>
<p>1. Zajednièke odredbe</p>
<p><strong>Èlan 51.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenici odgovaraju disciplinski za povredu službene dužnosti.Odgovornost za izvr&scaron;enje kriviènog djela ili prekr&scaron;aja ne iskljuèuje disciplinsku odgovornost, pod uvjetom da takvo djelo istovremeno predstavlja povredu službene dužnosti.<br />
Oslobaðanje od kriviène odgovornosti, odnosno prekr&scaron;aja ne predstavlja oslobaðanje od odgovornosti za povredu službene dužnosti ako je izvr&scaron;eno djelo zakonom propisano kao povreda službene dužnosti.</p>
<p><strong>Èlan 52.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik disciplinski odgovara za povrede službene dužnosti utvrðene ovim ili drugim zakonom ili podzakonskim propisom Vlade Federacije, odnosno propisom vlade kantona.</p>
<p>2. Povrede službene dužnosti</p>
<p><strong>Èlan 53.</strong></p>
<p align="justify">Povrede službene dužnosti mogu biti lahke i te&scaron;ke.Lahke povrede službene dužnosti su:<br />
1) uèestalo ka&scaron;njenje na posao, ili raniji odlazak sa posla bez odobrenja;2) napu&scaron;tanje posla u toku radnog vremena bez odobrenja, ili iz neopravdanih razloga;<br />
3) neuredno èuvanje spisa, podataka ili druge povjerene dokumentacije;4) neopravdan izostanak sa posla dva dana uzastopno ili tri dana tokom jednog mjeseca;<br />
5) neobavje&scaron;tavanje organa državne službe o sprijeèenosti dolaska na posao duže od jednog dana bez opravdanih razloga.Te&scaron;ke povrede službene dužnosti namje&scaron;tenika predstavljaju povrede službene dužnosti utvrðene za državne službenike u Zakonu o državnoj službi.</p>
<p>3. Disciplinske mjere i disciplinske kazne</p>
<p><strong>Èlan 54.</strong></p>
<p align="justify">Za uèinjene povrede službene dužnosti iz èlana 53. ovog Zakona namje&scaron;teniku se mogu izreæi sljedeæe disciplinske mjere i disciplinske kazne i to:1) za lahke povrede službene dužnosti izrièu se disciplinske mjere:<br />
- opomena,- javna opomena;<br />
2) za te&scaron;ke povrede službene dužnosti izrièu se disciplinske kazne:- novèana kazna do 40% od osnovne plaæe namje&scaron;tenika na period do &scaron;est mjeseci,<br />
- suspenzija prava na poveæanje plaæe u smislu èlana 42. ovog Zakona u periodu od najvi&scaron;e dvije godine,- prestanak radnog odnosa u organu državne službe.</p>
<p>4. Disciplinski postupak</p>
<p><strong>Èlan 55.</strong></p>
<p align="justify">Disciplinski postupak protiv namje&scaron;tenika zbog povrede službene dužnosti pokreæe se na zahtjev rukovodioca organa državne službe. Zahtjev se podnosi onda kada rukovodilac organa državne službe sazna, ili doðe do podataka da je namje&scaron;tenik uèinio povredu službene dužnosti. Svaki namje&scaron;tenik koji raspolaže podacima da je odreðeni namje&scaron;tenik uèinio povredu službene dužnosti može podnijeti prijavu za pokretanje disciplinskog postupka koja mora biti obrazložena.<br />
Prijava se podnosi rukovodiocu organa državne službe.</p>
<p><strong>Èlan 56.</strong></p>
<p align="justify">Zahtjev za pokretanje disciplinskog postupka podnosi se prvostepenoj disciplinskoj komisiji (u daljnjem tekstu: prvostepena komisija). Zahtjev iz stava 1. ovog èlana sadrži: ime i prezime namje&scaron;tenika protiv kojeg se podnosi zahtjev, radno mjesto na kojem se nalazi, opis povrede službene dužnosti, mjesto i vrijeme kada je povreda uèinjena, oznaèenje zakonske odredbe u kojoj je propisana ta povreda službene dužnosti, nastale posljedice, dokaze na kojima se zasniva zahtjev i druge èinjenice važne za disciplinsku odgovornost namje&scaron;tenika. <br />
Uz zahtjev se prilažu i dokazi ako se sa njima raspolaže. Pokretanje i voðenje disciplinskog postupka protiv namje&scaron;tenika zastarjeva u rokovima koji su predviðeni za pokretanje i voðenje disciplinskog postupka protiv državnih službenika na osnovu Zakona o državnoj službi.</p>
<p><strong>Èlan 57.</strong></p>
<p align="justify">Prvostepeni i drugostepeni disciplinski postupak za disciplinsku odgovornost namje&scaron;tenika provodi se shodnom primjenom pravila disciplinskog postupka koja su utvrðena propisom Vlade Federacije za disciplinsku odgovornost državnih službenika na osnovu Zakona o državnoj službi.</p>
<p>5. Izricanje disciplinskih kazni</p>
<p><strong>Èlan 58.</strong></p>
<p align="justify">Disciplinske kazne izrièu se rje&scaron;enjem.Zakljuèkom se obustavlja postupak, odbacuje prjedlog za pokretanje postupka zbog povrede službene dužnosti i odluèuje o drugim radnjama koje se tièu disciplinskog postupka.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p><strong>Èlan 59.</strong></p>
<p align="justify">Na prvostepenu odluku (rje&scaron;enje i zakljuèak) prvostepene komisije može se izjaviti žalba drugostepenoj disciplinskoj komisiji (u daljnjem tekstu: drugostepena komisija).Žalba se izjavljuje u roku od 15 dana od dana prijema rje&scaron;enja, odnosno zakljuèka.<br />
Rje&scaron;enje drugostepene komisije doneseno po žalbi je konaèno.</p>
<p><strong>Èlan 60.</strong></p>
<p align="justify">Rukovodilac organa državne službe izvr&scaron;ava konaèna rje&scaron;enja donesena u disciplinskom postupku.Sredstva od novèanih kazni izreèenih u disciplinskom postupku unose se u budžet iz kojeg se finansiraju organi državne službe.</p>
<p>6. Organi za voðenje disciplinskog postupka</p>
<p><strong>Èlan 61.</strong></p>
<p align="justify">Prvostepeni disciplinski postupak zbog povrede službene dužnosti vodi prvostepena komisija koju rje&scaron;enjem imenuje rukovodilac organa državne službe, uz pribavljeno mi&scaron;ljenje sindikata, odnosno medijatora državne službe, ako u organu državne službe nije organiziran sindikat. Prvostepena komisija ima predsjednika i dva èlana koji se imenuju na period od dvije godine.<br />
Komisija odluèuje u punom sastavu, a odluke donosi veæinom glasova.</p>
<p><strong>Èlan 62.</strong></p>
<p align="justify">Drugostepeni postupak vodi drugostepena komisija.Drugostepenu komisiju imenuje Vlada Federacije za namje&scaron;tenike iz federalnih organa državne službe, a vlade kantona za namje&scaron;tenike iz kantonalnih, opæinskih i gradskih organa državne službe na period od dvije godine. <br />
Drugostepene komisije nadležne su i to:1) drugostepena komisija koju imenuje Vlada Federacije nadležna je rje&scaron;avati po žalbama namje&scaron;tenika iz federalnih organa državne službe koje se izjave na prvostepena rje&scaron;enja, odnosno zakljuèke iz èlana 58. ovog Zakona koja donose prvostepene komisije iz federalnih organa državne službe,<br />
2) drugostepena komisija koju imenuje vlada kantona nadležna je rje&scaron;avati po žalbama namje&scaron;tenika iz kantonalnih, opæinskih i gradskih organa državne službe koje se izjave na prvostepena rje&scaron;enja, odnosno zakljuèke iz èlana 58. ovog Zakona koja donose prvostepene komisije iz kantonalnih, gradskih i opæinskih organa državne službe.</p>
<p><strong>Èlan 63.</strong></p>
<p align="justify">U prvostepenom i drugostepenom disciplinskom postupku ne plaæaju se takse niti tro&scaron;kovi postupka.</p>
<p>7. Krivièni postupak</p>
<p><strong>Èlan 64.</strong></p>
<p align="justify">Ako se protiv namje&scaron;tenika pokrene krivièni postupak na osnovu istih èinjenica koje su predviðene za disciplinsku odgovornost iz èlana 53. ovog zakona, svi pokrenuti disciplinski postupci protiv tog namje&scaron;tenika se suspenduju (obustavljaju) do okonèanja kriviènog postupka.Ukoliko se namje&scaron;tenik u kriviènom postupku oslobodi odgovornosti:<br />
1) vraæa se na ranije radno mjesto i njegov personalni dosje ne smije sadržavati informacije o kriviènom postupku, niti podatke o preventivnoj suspenziji u vezi sa tim postupkom,2) disciplinske kazne se ne mogu preduzeti na osnovu istih èinjenica po kojima je namje&scaron;tenik osloboðen u kriviènom postupku.<br />
Ukoliko se optužba za krivièno djelo namje&scaron;tenika odbije, disciplinski postupak se može preduzeti na osnovu istih èinjenica u skladu sa èlanom 53. ovog Zakona.Ukoliko se namje&scaron;tenik protiv kojeg je pokrenut krivièni postupak proglasi krivim i osudi u tom sluèaju èinjenice koje je utvrdio nadležni sud obavezuju organ državne službe, odnosno disciplinsku komisiju koja vodi disciplinski postupak protiv tog namje&scaron;tenika.</p>
<p>8. Preventivna suspenzija</p>
<p><strong>Èlan 65.</strong></p>
<p align="justify">Ako se protiv namje&scaron;tenika pokrene krivièni postupak u skladu sa èlanom 64. stav 1. ovog Zakona, rukovodilac organa državne službe dužan je tog namje&scaron;tenika odmah suspendovati u sluèajevima kada se:1) protiv namje&scaron;tenika pokrene krivièni postupak za krivièno djelo uèinjeno u vr&scaron;enju službene dužnosti,<br />
2) namje&scaron;tenik nalazi u pritvoru.</p>
<p><strong>Èlan 66.</strong></p>
<p align="justify">Ako se protiv namje&scaron;tenika pokrene krivièni postupak u skladu sa èlanom 64. stav 1. ovog Zakona, rukovodilac organa državne službe može tog namje&scaron;tenika suspendovati u sluèajevima:1) kada je protiv namje&scaron;tenika pokrenut krivièni postupak za krivièno djelo za koje se po zakonu može izreæi kazna zatvora u trajanju od najmanje pet godina;<br />
2) kada je namje&scaron;tenik zateèen u izvr&scaron;enju kriviènog djela za koje se po zakonu može izreæi kazna zatvora u trajanju od najmanje pet godina;3) kada postoje dokazi koji ukazuju na izvr&scaron;enje kriviènog djela.</p>
<p><strong>Èlan 67.</strong></p>
<p align="justify">Prava namje&scaron;tenika u sluèaju preventivne suspenzije iz èl. 65. i 66. ovog Zakona su:1) namje&scaron;tenik koji je suspendovan prima puni iznos svoje plaæe,<br />
2) disciplinski postupak se suspenduje sve dok se ne donese pravomoæna presuda nadležnog suda.</p>
<p><strong>Èlan 68.</strong></p>
<p align="justify">Suspendovanje namje&scaron;tenika u skladu sa èl. 65. i 66. ovog Zakona vr&scaron;i se rje&scaron;enjem koje donosi rukovodilac organa državne službe po službenoj dužnosti.Protiv rje&scaron;enja iz stava 1. ovog èlana namje&scaron;tenik ima pravo izjaviti žalbu drugostepenoj komisiji u roku od osam dana od dana prijema rje&scaron;enja.<br />
Izjavljena žalba ne odlaže izvr&scaron;enje rje&scaron;enja.Drugostepena komisija dužna je odluèiti po žalbi najkasnije u roku od 15 dana od dana prijema žalbe.<br />
Rje&scaron;enje drugostepene komisije doneseno po žalbi je konaèno.</p>
<p>IX. ODGOVORNOST ZA MATERIJALNU &Scaron;TETU</p>
<p><strong>Èlan 69.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;tenik je dužan naknaditi materijalnu &scaron;tetu koju u vezi sa obavljanjem službenog posla uèini namjerno ili iz krajnje nepažnje.Odgovornost za materijalnu &scaron;tetu iz stava 1. ovog èlana rje&scaron;ava se na naèin i pod uvjetima koji su propisani za materijalnu odgovornost državnih službenika u Zakonu o državnoj službi.</p>
<p>X. PRESTANAK RADNOG ODNOSA</p>
<p><strong>Èlan 70.</strong></p>
<p align="justify">Namje&scaron;teniku prestaje radni odnos u organu državne službe u sljedeæim sluèajevima i to:1) pisanim sporazumom izmeðu namje&scaron;tenika i rukovodioca organa državne službe - na dan utvrðen sporazumom;<br />
2) dobrovoljnim pisanim otkazom od namje&scaron;tenika - na dan utvrðen u otkazu, s tim da taj dan ne može biti predviðen u roku kraæem od sedam dana od dana podno&scaron;enja otkaza ukoliko se drugaèije ne dogovori sa rukovodiocem organa državne službe;3) kod radnog odnosa na odreðeno vrijeme - istekom posljednjeg dana roka koji je utvrðen za rad na odreðeno vrijeme, ako se namje&scaron;tenik i rukovodilac organa državne službe ne sporazume o ranijem prestanku radnog odnosa;<br />
4) ispunjavanjem zakonskih godina života, odnosno sa navr&scaron;enih 40 godina penzijskog staža;5) gubitkom državljanstva Bosne i Hercegovine &ndash; na dan pravomoænosti rje&scaron;enja o gubitku tog državljanstva;<br />
6) sticanjem državljanstva druge države suprotno Ustavu Bosne i Hercegovine i njenim zakonima &ndash; na dan pravomoænosti akta o sticanju tog državljanstva;7) ocjenom nezadovoljava za probni rad &ndash; na dan konaènog rje&scaron;enja o prestanku radnog odnosa po tom osnovu;<br />
8) dvije uzastopne negativne ocjene rada &ndash; na dan konaènog rje&scaron;enja o prestanku radnog odnosa po tom osnovu;9) ako je osuðen za krivièno djelo i zbog izdržavanja kazne zatvora mora biti odsutan sa rada duže od &scaron;est mjeseci - na dan stupanja na izvr&scaron;enje kazne zatvora;<br />
10) na osnovu izreèene disciplinske kazne prestanka radnog odnosa u organu državne službe &ndash; na dan kada rje&scaron;enje o disciplinskoj kazni postane konaèno;11) kada nadležni organ penzijsko-invalidskog osiguranja utvrdi da je trajno i potpuno nesposoban za rad &ndash; na dan kada akt o trajnoj nesposobnosti postane konaèan;<br />
12) kada se utvrdi da je prilikom prijema u radni odnos, ili u toku trajanja radnog odnosa u organu državne službe podnio lažne ili falsifikovane javne isprave, ili dao lažne izjave &ndash; na dan kada se utvrdi da su te isprave lažne ili falsifikovane, odnosno izjave lažne.</p>
<p><strong>Èlan 71.</strong></p>
<p align="justify">O prestanku radnog odnosa iz bilo kog razloga navedenog u èlanu 70. ovog Zakona donosi se rje&scaron;enje.Rje&scaron;enje o prestanku radnog odnosa donosi rukovodilac organa državne službe.<br />
Protiv rje&scaron;enja o prestanku radnog odnosa može se u roku od 15 dana od dana prijema rje&scaron;enja izjaviti žalba Odboru za žalbe.Izjavljena žalba odlaže izvr&scaron;enje rje&scaron;enja.<br />
Rje&scaron;enje Odbora za žalbe doneseno po žalbi je konaèno.</p>
<p>XI. NADZOR NAD PRIMJENOM OVOG ZAKONA</p>
<p><strong>Èlan 72.</strong></p>
<p align="justify">Upravni nadzor nad primjenom ovog Zakona vr&scaron;i Federalno ministarstvo pravde, s tim da nadzor nad odredbama ovog zakona koje se odnose na plaæe i naknade vr&scaron;i Federalno ministarstvo finansija.</p>
<p>XII. PRIMJENA OVOG ZAKONA NA DRUGE ORGANE I SLUŽBE</p>
<p><strong>Èlan 73.</strong></p>
<p align="justify">Odredbe ovog Zakona shodno se primjenjuju i na namje&scaron;tenike koji taj status imaju u: struènim i drugim službama organa zakonodavne vlasti, organima izvr&scaron;ne vlasti, ombudsmenima, organima sudske vlasti, tužila&scaron;tvima, pravobranila&scaron;tvima, ustanovama za izvr&scaron;enje kriviènih sankcija, zatvorima i organima za prekr&scaron;aje na svim nivoima vlasti u Federaciji, ako posebnim zakonom nije drugaèije odreðeno.</p>
<p>XIII. KAZNENE ODREDBE</p>
<p><strong>Èlan 74.</strong></p>
<p align="justify">Novèanom kaznom u iznosu od 800,00 KM do 3.000,00 KM kaznit æe se za prekr&scaron;aj rukovodilac organa državne službe ako:1) namje&scaron;tenika pozove na odgovornost zbog primjedbe stavljene prema st. 2. i 3. èlana 9. ovog Zakona;<br />
2) ne preduzme potrebne mjere za za&scaron;titu namje&scaron;tenika od prijetnji, napada ili drugih oblika ugrožavanja (èlan 12.);3) u odnosu prema namje&scaron;teniku ne po&scaron;tuje njegovo ljudsko dostojanstvo i njegov fizièki i moralni integritet (èlan 13.);<br />
4) postavi namje&scaron;tenika na radno mjesto za koje ne ispunjava uvjete radnog mjesta (èlan 18.);5) popunu upražnjenog radnog mjesta namje&scaron;tenika izvr&scaron;i preuzimanjem namje&scaron;tenika iz drugog organa državne službe bez objavljivanja internog oglasa (èlan 21.);<br />
6) popunu upražnjenog radnog mjesta namje&scaron;tenika izvr&scaron;i prijemom u radni odnos namje&scaron;tenika bez objavljivanja javnog oglasa (èlan 23.);7) primi u radni odnos namje&scaron;tenika koji ne ispunjava sve uvjete javnog oglasa (èlan 25. stav 1.);<br />
8) zasnuje radni odnos na odreðeno vrijeme suprotno odredbama èlana 30. ovog Zakona;9) ne izvr&scaron;i ocjenjivanje rada namje&scaron;tenika (èlan 34. stav 1.);<br />
10) ne vr&scaron;i poveæanje plaæe namje&scaron;teniku u skladu sa èlanom 42. ovog Zakona;11) namje&scaron;teniku onemoguæi kori&scaron;tenje godi&scaron;njeg odmora ili plaæenog odsustva (èl. 49. i 50.).</p>
<p>XIV. PRIJELAZNE I ZAVR&Scaron;NE ODREDBE</p>
<p><strong>Èlan 75.</strong></p>
<p align="justify">Vlada Federacije i federalni ministar pravde, kao i vlade kantona donijet æe propise iz svoje nadležnosti za koje su ovla&scaron;teni ovim Zakonom u roku od dva mjeseca od dana stupanja na snagu ovog Zakona.</p>
<p><strong>Èlan 76.</strong></p>
<p align="justify">Rukovodioci organa državne službe dužni su uskladiti pravilnike o unutra&scaron;njoj organizaciji u skladu sa odredbama ovog Zakona u roku od tri mjeseca nakon dono&scaron;enja propisa iz èlana 75. ovog Zakona.</p>
<p><strong>Èlan 77.</strong></p>
<p align="justify">Rukovodioci organa državne službe dužni su donijeti pravilnik o plaæama i naknadama namje&scaron;tenika u skladu sa odredbama ovog Zakona i kolektivnim ugovorom u roku od 30 dana od dana dono&scaron;enja pravilnika iz èlana 76. ovog Zakona.</p>
<p><strong>Èlan 78.</strong></p>
<p align="justify">Rukovodioci organa državne službe dužni su u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovog Zakona postojeæe radne odnose na odreðeno vrijeme uskladiti sa odredbama èlana 30. ovog Zakona.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p><strong>Èlan 79.</strong></p>
<p align="justify">Kantoni su dužni u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovog Zakona staviti van snage svoje zakone kojima su ureðeni radni odnosi namje&scaron;tenika u kantonalnim, opæinskim i gradskim organima državne službe.</p>
<p><strong>Èlan 80.</strong></p>
<p align="justify">Danom stupanja na snagu ovog Zakona prestaje da važi Zakon o radnim odnosima i plaæama službenika u organima uprave u Federaciji Bosne i Hercegovine (&quot;Službene novine Federacije BiH&quot;, br. 13/98).</p>
<p><strong>Èlan 81.</strong></p>
<p align="justify">Ovaj Zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u &quot;Službenim novinama Federacije BiH&quot;</p>
</div>
<p>Predsjedavajuæi<br />
Doma naroda <br />
Parlamenta Federacije BiH<br />
Slavko Matiæ, s. r.</p>
<p>Predsjedavajuæi<br />
Predstavnièkog doma <br />
Parlamenta Federacije BiH<br />
Muhamed Ibrahimoviæ, s. r.</p>