<p style="text-align:justify">Pi&scaron;e: Elis BEKTA&Scaron;</p>

<p style="text-align:justify">Foto: Velija Hasanbegović</p>

<p style="text-align:justify">Policijska akademija Federalnog ministarstva unutra&scaron;njih poslova u Sarajevu nasljednica je nekada&scaron;nje srednjo&scaron;kolske ustanove u kojoj su se tokom socijalističke epohe &scaron;kolovale brojne generacije milicionera. Srednja &scaron;kola unutra&scaron;njih poslova, koja je za vrijeme SRBiH nosila ime narodnog heroja Mija Kero&scaron;evića Guje, osnovana je 1970. godine, prvo kao trogodi&scaron;nja, a potom kao četverogodi&scaron;nja obrazovna ustanova kroz koju su prolazili, uglavnom, mu&scaron;karci. Za razliku od prakse desetljećima prisutne u velikom broju demokratskih zemalja, da se budući policajci biraju među onima koji su već zavr&scaron;ili neku od odgovarajućih &scaron;kola u građanstvu i da potrebna znanja i vje&scaron;tine stječu kroz fokusirani trening, socijalistički režim, računajući na vlastitu dugovječnost, ili možda predviđajući svoj skori kraj, odlučio se na uspostavljanje zasebnog sistema za &scaron;kolovanje policijskih kadrova.</p>

<p style="text-align:justify">Iz aspekta vladajućeg režima, ta odluka nije bila li&scaron;ena svakog razbora jer je tako stvaran lojalan, skoro kastinski represivni aparat koji je, čuvajući režim, ustvari čuvao vlastite privilegije. Primjedbe s aspekta vođenja države bile su, međutim, znatno brojnije. To je, prije svega, bila skuplja opcija jer se za pitomce &scaron;kola za buduće milicionere morala organizirati kompletna nastava, dakle, i opći predmeti, a ne samo specijalistička. Takvi kadrovi u slučaju napu&scaron;tanja službe često su bili na samoj granici civilne upotrebljivosti &ndash; morali su prolaziti dugotrajnu prekvalifikaciju.</p>

<p style="text-align:justify">Ova je &scaron;kola bila popri&scaron;te jednog od prvih većih okr&scaron;aja na početku rata u Sarajevu, kada su je napali i zauzeli odmetnuti elementi MUP-a koji su iskazali lojalnost Karadžiću. Mladi i jo&scaron; neiskusni pitomci &scaron;kole pod vodstvom malog broja starijih policajaca nisu imali &scaron;ansu protiv ranije pripremljene odmetničke akcije. Tom prilikom, 5. aprila 1992. godine, poginuo je &scaron;esnaestogodi&scaron;nji Rogatičanin i učenik &scaron;kole Samir Mi&scaron;ić, koji je pro&scaron;le godine posthumno odlikovan Zlatnom policijskom značkom, uručenom njegovom bratu Jasminu.</p>

<p style="text-align:justify">Potpisivanje Daytonskog mirovnog sporazuma i okončanje ratnih operacija u Bosni i Hercegovini stvorili su preduvjete za ponovno uspostavljanje sistema za &scaron;kolovanje policajaca, ovaj put na modernijim i zdravijim osnovama. Na osnovu Aneksa 11 mirovnog sporazuma, a u skladu sa Zakonom o izmjenama i dopunama zakona o unutra&scaron;njim poslovima FBiH iz 1998. godine, u oktobru iste godine, uz nesebičnu stručnu i materijalnu pomoć međunarodne zajednice, uga&scaron;ena je dotada&scaron;nja &scaron;kola i uspostavljena je Policijska akademija FMUP. Akademija je primala svr&scaron;ene srednjo&scaron;kolce, koji su potom prolazili dvanaestomjesečnu obuku, nakon čega su stjecali zvanje policajca i mogli su biti raspoređeni na početne dužnosti u policijskim tijelima u Bosni i Hercegovini.</p>

<p style="text-align:justify"><img alt="" src="/files/userfiles/image/Pol_akademija_2.jpg" style="width:100%" />U početnom razdoblju rada Policijske akademije bila je naročito značajna podr&scaron;ka IPTF-a (International Police Task Force) i ICITAP-a (International Criminal Investigative Training Assistance Program), a tada je, kroz saradnju s policijama i obrazovnim institucijama stranih zemalja, uspostavljen i koncept obuke koji se i danas primjenjuje uz odgovarajuća prilagođavanja razvoju potreba.</p>

<p style="text-align:justify"><strong>Ispravljanje gre&scaron;ke iz pro&scaron;losti</strong></p>

<p style="text-align:justify">Utjecaj Sjedinjenih Američkih Država iskazan je kroz orijentaciju obuke policije prema građaninu, odnosno, na rad policije u zajednici kroz organizaciju života i rada na Akademiji uz uvažavanje lokalne tradicije te kroz razvijanje modularnog koncepta obuke za sve vrste policijskih agencija i za sve nivoe. &Scaron;vicarci su prenijeli svoja iskustva o obuci i radu policije u decentraliziranim zajednicama te o medijatorstvu kao sve prisutnijem metodu policijskog djelovanja. &Scaron;panska iskustva prenijeta Policijskoj akademiji vezana su za organizaciju i izvođenje situacione nastave koristeći modernu infrastrukturu i &scaron;to vi&scaron;e nastavnih učila kako bi se ispunio princip očiglednosti, te za modernizaciju sistema angažiranja vanjskih saradnika u procesu obuke. Turska, Njemačka, Belgija, Norve&scaron;ka jo&scaron; su neke od zemalja čije su policije prenijele svoja iskustva Akademiji u sarajevskom naselju Vraca.</p>

<p style="text-align:justify"><img alt="" src="/files/userfiles/image/Pol_akademija_3.jpg" style="width:100%" />Policijska akademija nije imala ravnomjeran i stalno uzlazeći razvojni put. Pro&scaron;la rukovodeća garnitura zadovoljavala se inercijom u radu. Pritom je, vođena primamljivo&scaron;ću ličnih privilegija, ostvarila organizacionu izmjenu koja je mogla ugroziti budućnost ove obrazovne institucije &ndash; osobe zaposlene na Akademiji prevedene su, protivno praksi uobičajenoj u svijetu, iz statusa policijskih u status državnih službenika. O ovom problemu i budućnosti Akademije razgovarali smo s Nusretom Be&scaron;irevićem, &scaron;efom Odsjeka osnovne policijske obuke, koji, po odluci federalnog ministra unutra&scaron;njih poslova Aljo&scaron;e Čampare, obavlja i poslove iz nadležnosti direktora Akademije.</p>

<p style="text-align:justify">&ldquo;Kada je Policijska akademija tek osnovana, stanje je bilo veoma dobro jer su tada&scaron;nji službenici bili policajci. Međutim, 2007. godine oni su iz policijskih prevedeni u državne službenike, &scaron;to je priličan nonsens jer nigdje u svijetu državni službenici ne proizvode policijske. Uložili smo napore da se osoblju Akademije vrate policijska ovla&scaron;tenja, većina je na&scaron;ih ljudi certificirana i ispunjava sve potrebne uvjete. U tom procesu imamo punu podr&scaron;ku ministra Čampare, koji razumijeva složenost ovog problema. Naime, ukoliko poslovnik ne bude predviđao da uposlenici Akademije budu ujedno i ovla&scaron;tene službene osobe, bit će veoma te&scaron;ko, ako ne i nemoguće, pronaći državne službenike koji mogu preuzeti posao od trenutnog osoblja kada ono ode u mirovinu. Trenutno se obavljaju konsultacije s Ambasadom SAD‑a i OHR-om i očekujemo da će ovo pitanje biti rije&scaron;eno u najskorije vrijeme&rdquo;, kaže Be&scaron;irević.</p>

<p style="text-align:justify"><img alt="" src="/files/userfiles/image/Direktor_policijska_akademija.jpg" style="width:100%" />Pitamo Be&scaron;irevića koga sve obučava Policijska akademija. &ldquo;Kroz ovu ustanovu prolaze budući uposlenici svih deset kantonalnih ministarstava unutra&scaron;njih poslova u Federaciji BiH, pripadnici FMUP-a te sudske i zatvorske policije. Pored toga, provodimo stručnu obuku za&scaron;titara, kao i obuku građana u rukovanju vatrenim oružjem. Po&scaron;to smo jedina ustanova na teritoriji Federacije BiH ovla&scaron;tena za obuku policijskih kadrova, možemo u slučaju potrebe obučavati i pripadnike policije Distrikta Brčko i Granične policije te, ako bude takvih zahtjeva, i pripadnike MUP‑a RS-a i strane državljane. Kad već govorim o tome, moram naglasiti odličnu saradnju koju Akademija ostvaruje s Akademijom u Banjoj Luci te s Policijskom akademijom iz Danilovgrada u Crnoj Gori, kao i onom iz Srbije. Spisak agencija i tijela s kojima sarađujemo bio bi nepotpun ako ne bismo spomenuli ICITAP, TIKA i OSCE, koji nam asistiraju u organizaciji i izvođenju raznovrsnih specijalističkih formi obuke&rdquo;, naglasio je Be&scaron;irević.</p>

<p style="text-align:justify"><strong>Uhljebljenje je pogre&scaron;an motiv</strong></p>

<p style="text-align:justify">Udarni su programi obuke za zvanje policajca i za zvanje mlađeg inspektora. Prvi traje osam, a drugi &scaron;est mjeseci, pri čemu su u oba programa posljednja tri mjeseca predviđena za praktičnu nastavu. Be&scaron;irević nam obja&scaron;njava uvjete za ulazak u program obuke: &ldquo;Nekada su u srednju policijsku &scaron;kolu dolazili zbunjeni i upla&scaron;eni dječaci u dobi od petnaest godina. Sada dobijamo već formirane mlade osobe, &scaron;to znatno olak&scaron;ava rad. Pored besprijekornog psihofizičkog zdravlja, uvjet za osnovnu policijsku obuku jeste zavr&scaron;ena srednja &scaron;kola u građanstvu, a da bi neko u&scaron;ao u program obuke za zvanje mlađeg inspektora potrebno je da ima zavr&scaron;enu najmanje vi&scaron;u &scaron;kolu. Prvi mjesec obuke kandidati su pod stalnim nadzorom s ciljem selekcije &ndash; desi se, istina rijetko, da neko zaluta ovdje. A ovo nije posao za one koji traže uhljebljenje već za one koji vole policijski posao, koji je jedan od najtežih i najzahtjevnijih.&rdquo;</p>

<p style="text-align:justify"><img alt="" src="/files/userfiles/image/Pol_akademija_4.jpg" style="width:100%" />Brojevi koji prikazuju ostvarenu i predviđenu obuku samo za policajce u toku 2016. godine zorno svjedoče o obimu posla u Policijskoj akademiji na Vracama. Do sada je obučeno 75 policajaca, obuka je za 205 njih u toku, a iskazane su potrebe za obukom jo&scaron; 386 policajaca kako bi kantonalna ministarstva unutra&scaron;njih poslova mogla popuniti svoje redove. Takav intenzitet aktivnosti razlog je &scaron;to je vrijeme osnovne obuke skraćeno s nekada&scaron;njih dvanaest na sada&scaron;njih osam mjeseci. &ldquo;Do tog skraćenja do&scaron;lo je na prijedlog kantonalnih komesara policije koji su tražili da se za &scaron;to kraće vrijeme proizvede potreban broj policajaca. To skraćenje nije ostvareno nau&scaron;trb kvalitete obuke nego tako &scaron;to su određeni sadržaji reducirani na nužni minimum. Naravno, obuka je bolja &scaron;to duže traje, tako da i mi u relativno skorijoj budućnosti planiramo povratak na 12 mjeseci, ali to trenutno ne možemo zbog iskazanih potreba za obukom. Kada &scaron;kolovanje bude trajalo 12 mjeseci, to neće biti postignuto povećanjem fonda časova za predmete za koje je praksa potvrdila da se uspje&scaron;no svladavaju i s trenutnim fondom, već uvođenjem novih sadržaja, poput obuke u plivanju, logorovanja i slično, a možda čak i učenja stranih jezika, premda većina kadeta u Akademiju dolazi sa znanjem nekog stranog jezika, uglavnom engleskog. To je veoma značajno iz barem dvaju razloga &ndash; prvo, Bosna i Hercegovina sve se vi&scaron;e okreće ka turizmu, &scaron;to podrazumijeva i sve veći broj stranaca kojima može zatrebati policijska pomoć, i drugo, sigurnost je danas nemoguće zatvoriti unutar nacionalnih granica i saradnja između policijskih tijela na međunarodnom nivou od vitalnog je značaja, a ona je nemoguća bez poznavanja stranih jezika&rdquo;, navodi Be&scaron;irević.</p>

<p style="text-align:justify"><img alt="" src="/files/userfiles/image/Pol_akademija_5.jpg" style="width:100%" />Pitamo ko obučava buduće policajce i inspektore. &ldquo;Dio nastave izvodi osoblje Akademije, a nedostajući dio osigurava se na osnovu protokola o međusobnoj saradnji s kantonalnim ministarstvima unutra&scaron;njih poslova. Istaknuti pripadnici policije iz kantonalnih ministarstava upućuju se ovdje da bi učestvovali u obuci. Jedan je od njih, recimo, inspektor Faruk Avdagić iz MUP-a Tuzlanskog kantona, koji vas je vodio na poligon&rdquo;, odgovara Be&scaron;irović i nastavlja: &ldquo;U budućnosti nam je cilj ostvariti optimalni odnos između matičnog i gostujućeg nastavnog osoblja u omjeru 40-60. Zbog toga imamo u planu intenziviranje saradnje s Fakultetom kriminalistike, Pravnim i Fakultetom političkih nauka.&rdquo;</p>

<p style="text-align:justify">Materijalna baza preduvjet je za funkcionalnost obuke. Policijska akademija, ističe Be&scaron;irović, trenutno nema razloga za nezadovoljstvo u pogledu nastavnih sredstava, ali potrebno je voditi računa o amortizaciji, a ujedno se moraju nabavljati i nova, uporedo s napredovanjem procesa obuke i s usložnjavanjem sigurnosnih izazova, kako bi budući policajci mogli biti odgovarajuće pripremljeni za suočavanje s njima. &ldquo;Ono &scaron;to je problem&rdquo;, kaže Be&scaron;irević, &ldquo;jeste činjenica da Akademija nema vlastitu logistiku već se oslanja na druga tijela. No, zahvaljujući razumijevanju i energičnosti federalnog ministra Čampare, i taj će problem uskoro biti rije&scaron;en &ndash; po novom pravilniku o unutra&scaron;njoj organizaciji FMUP‑a, Akademija će imati vlastiti logistički organ. Ali mi se već sada pona&scaron;amo domaćinski prema ovom kompleksu, uposlenici Akademije i kadeti angažirani su na održavanju reda.&rdquo; I zaista, lijepo je vidjeti uredan krug, poko&scaron;enu travu na zelenim povr&scaron;inama, drveće bez li&scaron;ća ispod sebe, pistu bez opu&scaron;aka&hellip;</p>

<p style="text-align:justify"><strong>Iskustvo &ndash; armatura znanja</strong></p>

<p style="text-align:justify">&Scaron;to se tiče nastavnog plana i programa te sadržaja obuke, on uključuje poznavanje i primjenu zakona, osnovne i posebne policijske postupke, odnosno taktike, tehnike i procedure, obuku s vatrenim oružjem, te fizičku obuku u borbi. Nastavni sadržaj prati zakonska rje&scaron;enja i najsavremenije svjetske trendove, a iskustva iz rada policije u na&scaron;oj zemlji ugrađuju se u nastavu na dva načina. &ldquo;Mi nismo klasična policijska agencija, pa ne dobijamo biltene, odnosno izvje&scaron;taje i analize policijskog rada u BiH. No, na&scaron;i se planovi i programi dostavljaju kantonalnim ministarstvima, koja kroz mi&scaron;ljenja, primjedbe i sugestije mogu utjecati na prilagođavanje sadržaja&rdquo;, govori Be&scaron;irević i dodaje: &ldquo;Drugi način jeste angažman iskusnih kadrova iz kantonalnih policija, o čemu sam već govorio. Niko nije pozvaniji budućim policajcima prenijeti iskustva iz policijskog posla od onih koji su ta iskustva stjecali na terenu.&rdquo;</p>

<p style="text-align:justify"><strong>(Kompletan tekst&nbsp;pročitajte u novom broju magazina STAV, koji je u prodaji)</strong></p>